Přijímací zkouška na obor Skandinavistika – písemná část
Písemná část má 3 části. Máte celkem 2 hod. a 30 minut na vypracování všech tří částí.

1) Přeložte níže uvedený text do jednoho z těchto tří jazyků: dánština, norština, švédština.
Směr: ty nejdrsnější kouty světa
Nelly Rasmussenová se už odmalička zajímala o to, jak to chodí v jiných domácnostech. A tak – když to rodiče dovolili – přespávala u známých, obvykle starších lidí, kteří žili bez dětí. Ty ji beztak nezajímaly. Od dětství ji to také táhlo na cesty. Ta úplně první vedla do východního Německa. Po návratu požádala rodiče, aby jí místo piana zaplatili německou konverzaci.
Nelly projela svět od horké Afriky po studené kraje Eskymáků. Dlouhé měsíce žila v drsné zemi fjordů a hor na severu Evropy, kam cestovala s dcerou. S krosnami na zádech putovaly do míst, kam se neodvažují ani muži. Dvakrát odjely na norský sever, kde Nelly sbírala materiál na diplomovou práci o Laponcích. „Bylo to úžasné a myslím, že tam jsme si vytvořily skutečně hluboké rodinné pouto,“ chválí Nelly společné cesty. Při první cestě byly dceři jen tři roky, začínala mluvit, ale i tak se v cizí zemi dokázala domluvit – komunikovala rukama nohama. „Škoda, že si to skoro nepamatuje, jen fotky jí trochu něco říkají,“ lituje Nelly. Podruhé svoji dceru vzala na norský sever na dva měsíce prázdnin. „Hodně jsme se nasmáli s Laponci, kteří mají podobný styl humoru jako my. Prostě jsme si to spolu opravdu užívaly,“ vzpomíná Nelly.
Cestovala vždycky kvůli poznání, proto odjížděla do vybraných oblastí na delší čas, aby se důkladně seznámila s místem a hlavně s jeho obyvateli. „Lákaly mě odlehlé a klimaticky drsné oblasti obývané menšinami států takzvané západní civilizace. Poznávání různých lidských ras mě naučilo základům tolerance, kterou jsem průběžně prohlubovala. Myslím si totiž, že tolerance není vrozená vlastnost, musíme se ji učit a upevňovat ji celý život,“ zdůrazňuje Nelly Rasmussenová, která se dnes jako důchodkyně dala na „kulturní turistiku“, při níž jezdí s různými spolky na výstavy po Evropě. A pak o tom píše do časopisů.

2) Vyberte si jedno ze dvou níže uvedených témat a napište na zvolené téma esej v jednom z těchto tří jazyků: dánština, norština, švédština. Délka eseje by měla být zhruba 1 strana A4, což odpovídá zhruba 250 slovům.
Téma 1:
Indvandring – en fordel eller ulempe ?
Innvandring – en fordel eller ulempe ?
Invandring – en fördel eller börda ?
Téma 2:
Tjekkernes og skandinavernes levevis – forskelle og lighedstræk
Tsjekkisk og skandinavisk levemåte – lik eller annerledes ?
Tjeckisk och skandinavisk livsstil - lik eller annorlunda ?
3) Odpovězte v češtině na 15 otázek [jako příklad je níže uvedeno jen 8] uvedených níže. Odpovídejte a definujte krátce, ale výstižně. Hodnotí se výstižnost odpovědí a definic, ne nakupení informací. Pokud nemáte dost místa, můžete psát na druhou stranu papíru.

1. Jak se nazývají (stačí v češtině) tři tzv. stádia lidské existence u Kierkegaarda?

2. Uveďte originální název a dobu vzniku (stačí století) kroniky Saxa Grammatika.

3. Jmenujte alespoň jeden literární směr, který ve skandinávských literaturách
najdeme v období mezi realismem/naturalismem a modernismem, a alespoň tři jeho
představitele.

4. Vysvětlete rozdíl mezi metaforou a metonymií a uveďte příklady.

5. Vi snakkes / Vi snakkes / Vi hörs. Přeložte, uveďte, o jaký typ slovesa se jedná a jakou má funkci.

6. Der kommer en ny kollega i næste uge. / Det kommer en ny kollega neste uke. / Det kommer en ny kollega nästa vecka. Přeložte a uveďte, o jaký typ konstrukce se jedná. Kdy se používá?

7. Du skal ikke lyve. / Du skal ikke lyve. / Du skall icke ljuga. Přeložte a uveďte, jaký význam zde má modální sloveso.

8. Jak lze v norštině/dánštině/švédštině vyjádřit nedokonavost? Pojmenujte alespoň tři možnosti a uveďte příklady.